PLANEERINGU KOOSSEIS

A. LÄHTETINGIMUSED PLANEERINGU KOOSTAMISEKS

B. SELETUSKIRI

    1.Üldosa
    2.Olemasolev olukord
        2.1.Maaomand
        2.2.Teed ja tehnovõrgud
        2.3.Looduskeskkond
    3.Detailplaneeringu lahendus
        3.1.Planeerimislahendus, keskkonnanõuded
        3.2.Hoonestus
        3.3.Teed ja liiklus, parkimiskohtade kontrollarvutus
        3.4.Piirangud
        3.5.Haljastus, heakorrastus, kuritegevuse ennetamise meetmed
3.6. Tuleohutuse  nõuded
3.7. Tehnovõrgud
.	Veevarustuse ja kanalisatsiooni seletuskiri
      	Elektri- ja sidevarustuse seletuskiri
	Gaasivarustuse seletuskiri

C. JOONISED

       1. Asukohaskeem                          	                		  joonis AS -1
       2. Lähteplaan                                             	M 1:1000        joonis DP-1
       3. Planeerimisjoonis                                   	M 1:1000        joonis DP-2
       4. Tehnovõrgud				M 1: 500	  joonis DP- 3
       5.  Näitlik hoonestus, haljastus		M 1: 500          joonis DP-4
       6. Teede ristlõiked 1-1,2-2			M 1: 100	  joonis DP-5
       7. Teede ristlõiked 3-3,4-4,5-5		M 1: 100	  joonis DP-6

D. LISAD
        
     Eesti Energia AS Jaotusvõrgu Tallinn-Harju Piirkonna
            tehnilised tingimused nr. 56941, 20.12.2004.a. 
     Elion Ettevõtted AS telekommunikatsioonialased tehnilised tingimused nr.3359665, 	16.12.2004.a.
 AS ELVESO tehnilised tingimused

    KOOSKÕLASTUSTE KOONDTABEL
Kooskõlastused
Väljavõtted  kinnistusraamatust

DETAILPLANEERINGU KOOSTASID

1. Arhitektuurne osa                        arhitekt Helle Kulbas

2. Elektrivarustus ja side                  insener Riina Vaikre

3.Veevarustus ja kanalisatsioon,	    insener Villi Veevo, OÜ Fingal
   gaasivarustus

SELETUSKIRI

1.Üldosa

Käesoleva planeeringu koostamise aluseks on Lähtetingimused Peetri küla Männiku-I kinnistu detailplaneeringu koostsmiseks, kinnitatud Rae Vallavalitsuse korraldusega 12.10.2004 nr 1436.

Planeeringu eesmärk on kinnistu hoonestamine pere- ja ridaelamute ning korterelamutega, planeeritavatele kruntidele juurdepääsude ja  ehitusõiguse määramine ning ala tehnovõrkude lahendamine.. Detailplaneeringuga lahendatakse kruntide maa-ala haljastus ja liikluskorraldus.

Planeering on koostatud Männiku–I kinnistu omanik OÜ Põhjamaa  tellimisel.

2.Olemasolev olukord

Detailplaneering on koostatud ca 5 ha suurusele territooriumile Peetri külas Vana-Tartu maantee läheduses. Vana-Tartu maantee ja Männiku-I kinnistu vahelisel ala paikneb Järveääre DP ala , idapool külgneb Männiku –I kinnistu Salu DP alaga.

Ala läbib kagu- põhjasuunas lai kuivenduse magistraalkraav.

Kinnistu on hoonestamata, kõrghaljastus puudub.

Lõunapiiril on väike kõrgendik- langusega põhjasuunas – kõrguste vahe ~2m.

Valla üldplaneeringus on käsitletav detailplaneeringuala tähistatud elamualana.

2.1. Maaomand

Männiku – I kinnistu, katasrtitunnus 65301:001:0937, maakasutuse sihtotstarve - maatulundusmaa  - on eraomandis ning kuulub OÜ-le Põhjamaa.

Läbiva sõidutee osas jääb  alasse külgnev Männiku kinnistu katastritunnusega 65301:001:0936.

Küti tee maa-ala paikneb reformimata riigimaal.

2.2. Teed ja tehnovõrgud, piirangud

Ala piirneb põhjapool Küti teega, lõunapoolses otsas läbib ala  Uusmaa tee.

 Piki Küti teed kulgeb kõrgepinge 20kV õhuliin, paralleelselt teega on kavandatud ja välja ehitamisel  asula  veevarustuse ja kanalisatsioonitorustikud ning elektri- ja sidekaablid. 
 
10kV elektri  madalpingeõhuliin kulgeb samuti piki Küti teed, liinilt lähtub üle Männiku –I nurga õhuliin Männiku majavalduse toiteks.

Uusmaa tee ääres on asula trassid rajatud Uusmaa elamukvartali piires.
 
Planeeritava ala piires on tehnovõrgud rajamata.

Männiku-I  maaüksusel on kehtestatud järgmised kitsendused: K-1 -tee kaitsevöönd, K-2  - elektriliinI kaitsevöönd ning K-3- kraav ja veekaitsevöönd.

2.3.Looduskeskkond

Planeeringualalpuudub kõrghaljastus.

Lõunapiiril on väike kõrgendik- langusega põhjasuunas – kõrguste vahe ~2m. Muus osas on maapind suhteliselt tasane.

3.	Detailplaneeringu lahendus

3.1.Planeerimislahendus, keskkonnatingimused

Planeerimislahenduse koostamisel on lähtutud  Rae valla kehtivast üldplaneeringust ja  Peetri küla kehtivast üldplaneeringust, arvestatud on koostamisel olevas valla üldplaneeringus esitatud tingimustega.

Kinnistu omanik arendaja OÜ Põhjamaa ettepanekul on kinnistule planeeritud  pereelamud, ridaelamud ning väiksemad, ühe trepikojaga kahe- ja kolmekorruselised korterelamud.

Pikliku kujuga Männiku kinnistu külgneb kirdepool Salu väikeelamute alaga, loodes Männiku majavaldusega  ning läänepool Järveääre elamualaga.

Peetri küla üldplaneering näeb ette kinnistut kagu- põhjasuunas läbiva tänava. Tänav algab Uusmaa teelt ning viib välja ala põhjapiiril kulgevale Küti teele. Tänav on kavandatud  paralleelselt kuivenduskraaviga.

Kavandatud  hoonestuse iseloomult jaguneb planeeringuala kaheks: põhjapool, Küti tee ja Männiku majavalduse vahelisele alale on planeeritud korter- ja ridaelamud,   lõunapoole jääb ühepereelamute ala.

Küti tänava äärsele krundile näeb planeering ette 3 kolmekorruselist 18 korteriga elamut. Lõunasuunas hoonestuse kõrgus langeb - külgnevale krundile on kavandatud 2 kahekorruselist 8 -10 korteriga elamut. Osaliselt on pääsuks katuseterrassile lubatud ka kõrgemad osad, kuid mitte üle 50% teise/kolmanda korruse pinnast

Igale kortermajale pole ette nähtud eraldi krunti – see võimaldab otstarbekamalt paigutada parkimiskohad ning  haljastuse.

Korruselamute parklad  paigutatakse elamute vahele oma krundile. Hoonete ehitusaluse pinna planeerimisel on lähtutud tingimusest, et krundile mahuks nõutav arv parkimiskohti.

Üle tänava, fassaadiga põhjapoole, terrassidega lõunasse, jääks üks kahekorruseline kuni nelja sektsiooniga ridaelamu. Sellega külgneb lõunapool haljasala teismeliste mänguväljakuga.

Teisele poole Uusmaa teed jääb üks krunt, kuhu on lubatud ehitada kolm ca 8 korteriga elamut. Need  on jätkuks Uusmaa tee äärde Uusmaa-Vägeva detailplaneeringu kavandatud 2-korruseliste galeriielamute reale. 
Elamud võivad olla kuni kahekorruselised, maksimaalne kõrgus 10,5m. Osaliselt on pääsuks katuseterrassile lubatud ka kõrgemad osad, kuid mitte üle 50% teise korruse pinnast. Brutopind – kuni 2500 teise korruse väljaulatuvate osade arvelt.

Haljasala ja Uusmaa tee vahelisele alale on planeeritud 15 pereelamukrunti suurusega 1200 – 1411 m2.

Pereelamute ala piirab  põhjapoolt haljasala teismeliste mänguväljakuga. Haljasala on jätkuks suuremale rohelisele koridorile. See saab alguse Vana –Tartu maantee äärest  puurkaev-pumbamaja ümbritsevast haljasalast, liitub ridamajde vahelise laste mänguväljaku alaga, mis läheb üle pos. 4 haljasalaks. Üle projekteeritud tänava jätkub haljastus olemasoleva vanema Männiku majavalduse  juures kuni Salu elamukvartalini.

Hoonestuse kaugus tänavast võimaldab rajada haljastust elamute ja tänava vahele.

3.2.Hoonestus

Planeeringualale on võimalik ehitada  3 kolmekorruselist kuni  18-korteriga elamut, 5 kahekorruselist  kuni  8-10 -korteriga elamut, üks kahekorruseline 4-korteriga ridaelamu ning 15 ühepereelamut.

Hoonestusalade määramisel on arvestatud teekaitsevööndiga. Suurema liiklusega Küti ja Uusmaa tee on teekaitsevööndi ulatus 20m krundi poolse sõiduraja teljest.
Planeeringuala läbival uuel projekteeritud kvartalisisesel  juurdesõiduteel on liiklusintensiivsus väiksem ning teekaitsevööndi laiuseks on seal 10m.

Kuna hoonestus on kohati suhteliselt tihe, tuleb hoonete projekteerimisel pöörata  tähelepanu insolatsiooninõuetele – arvastada tuleb ka naaberalade hoonestusega.

Igale üksikelamu krundile on lubatud ehitada üks kuni 2-korruseline ühepereelamu ning üks majandushoone, kokku ehitusaluse pinnaga kuni 200 või  250 m2, sõltuvalt krundi suurusest.

Korterelamud võivad olla kuni kahekorruselised (maksimaalne kõrgus 10,5m).Osaliselt on pääsuks katuseterrassile lubatud ka kõrgemad osad , kuid mitte üle 50% korruse pinnast. Uusmaa tee äärsete elamute brutopind on väljaulatuva  kolmanda korruse arvelt võimalik suurendada kuni 2500 ruutmeetrini.

Kavandatavad elamud peavad oma  ahritektuurse lahenduse poolest sobima naaberhoonestusega.

Hooned tuleb paigutada paralleelselt või risti  etteantud krundipiirile.

Katusekalle pole määratud, kuid see peab olema ühe visuaalse hoonegrupi piires kokkusobiv,sarnane. Samuti tuleb hoonete välisviimistluse lahenduse juures arvestada hoonegrupi kui tervikuga.

Piirded tuleb projekteerida kooskõlas hoonete arhitektuurse lahendusega  - soovitav on läbipaistev piire kõrgusega kuni 1,2 m. Kasutada võib ka tihedat hekki, selle rajamisel ristmike piirkonnas tuleb arvestada nähtavusega – nähtavuskolmnurga piires ei tohi läbipaistmatu piirde kõrgus ületada 70 cm.  

Korter- ja ridaelamute ehitusaluse ja brutopinna määramisel on arvestatud elamu suurusest tuleneva parkimiskohtade hulgaga. Sõiduautode parkimiskohad – min 1,7 kohta korterile - on võimalik mahutada elamu juurde kuuluvale krundile tagades nõutava parkla kauguse elamu akendaga seinast - kuni 15-kohalise parkla puhul 10m akendes.

Parkimiskohtade kontrollarvutus vt. p. 3.3.

Nõutavad tuletõrje-  ja sanitaarkujad on tagatud hoonestusala paigutusega kruntidel.

Projekteeritud teede nimed nimetab vallavalitsus. Ettepanekuna on esitatud
Küti teelt algava uue tee äärsete  majade numbrid .

		
3.3. Teed ja liiklus

Juurdesõit planeeringualale hakkab toimuma mööda Vana-Tartu maanteed ja Uusmaa teed. Uusmaa tee on Vägeva tee kaudu ühenduses ka  Tallinn-Tartu maanteega.

Vastavalt Rae Vallavalitsuse nõudele on detailplaneeringus lahendatud  Uusmaa tee kuni ristumiseni Vana-Tartu maanteega. Uusmaa tee lõik Männiku I kinnistust kuni  Vana –Tartu maanteeni paikneb reformimata riigimaal, seega on riigimaale moodustatud tranpordimaa kinnistu suurusega 1958m2, vt. joonis DP-2.

 Vastavalt Peetri küla üldpaneeringule on kavandatud ala põhja-kagusuunas läbiv tee, millest osa  jääb  Männiku kinnistu – kat.tunnus 65301:001:0936 - alale. 

 Sellelet teelt suundub Vana-Tartu maatee poole väike korter- ja ridaelamutele juurdesõiduks kasutatav tee. Järveääre tee on projekteeritud teega ühenduses  jalgteee kaudu. Idapoolt  pikeneb projekteeritud teeni Salu teelt algav väike Salu põik tee.

Pereelamute  grupp pos 14- 17 on paigutatud väikese tupiktee ümber.

Pos.8 krundi juudesõit toimub ühesuunalise lühikese (30m ) tee kaudu.

Teed on kavandatud asfaltkattega.

Teemaa laius punaste joonte vahel on Küti teel 25m, sõidutee laius sealjuures  8m, põhjapool sõiduteed on kergliiklustee, lõunapool jalgtee.

 Teemaa laius Uusmaa teel ja projekteeritud teel on 20m .

Sõidutee laius Uusmaa teel on 8m, millest lõunapoole on ette nähtud jalg-ja jalgrattatee. Läbival teel on sõidutee laius  7m, kavandatud on jalg-ja jalgratta tee teemaa ühes servas.
 
Teede lõiked vt. Joonis DP-5. ja DP-6. 
Teede ääres ehitatakse välja tänavavalgustus.

Tänavate äärde paigaldatakse ka maa-alused tehnovõrgud.

Teekatte konstruktsioon ja kalded ning liiklusmärkide paigutus lahendatakse teeprojektiga.

Sõidutee laiused ja tehnovõrkude paiknemine teede ääres on projekteeritud vastavalt Eesti Standardile EVS 843:2003, Linnatänavad, mis kehtib ka väikeasulate puhul.

3.4. Piirangud

Elektri 20kV õhuliini kaitsevöönd on 10m liini teljest mõlemal pool.

Teekaitsevöönd - suurema liiklusega Küti ja Uusmaa tee on teekaitsevööndi ulatus 20m krundi poolse sõiduraja teljest.
Planeeringuala läbival uuel projekteeritud kvartalisisesel  juurdesõiduteel on liiklusintensiivsus väiksem ning teekaitsevööndi laiuseks on seal 10m.

Projekteertud tee äärne kuivenduskraav kuulub säilitamisele kuni asula sajuveekanalisatsiooni ja drenaažisüsteemi väljaehitamiseni.

3.5. Haljastus, heakorrastus, kuritegevuse ennetamine

Aedlinna taolise elamukvartali kujundamiseks tuleb igale istutada kõrghaljastus min 15% ulatuses krundi pinnast.

Väikelaste mänguplatsid rajatakse elamute lähedusse oma krundile.  Üldkasutatavale haljasalale on kavandatud teismeliste mänguväljak, kus paikneb väiksem palliplats. Haljasala on õhtuti valgustatud.

Kruntidele paigutatakse prügikastid olmeprügi kogumiseks. Sorteeritud prügi (klaas, paber)kogumine lahendatakse kogu elamukvartali ulatuses ühes kohas –ala läbiva tee ja Salu põiktee ristmikul.

Lisaks tänavavalgustusele  tuleb turvalisuse tagamiseks  lahendada ka hoonete välisvalgustus. Samuti on vajalik valgustada parkimisplatsid ning jälgida, et ei tekiks pimedaid nurgataguseid ja suhteliselt tiheda haljastusega pimedaid alasid.

Nurgakruntide piirile haljastuse ja piirete rajamisel tuleb arvestada nähtavuskolmnurgaga. Sõltuvalt teeristi iseloomust on nähtavuskolmnurga külje pikkuseks ca 10m piki krundi piiri. Selles uatuses ei tohiks läbipaistmatu piirde või haljastuse kõrgus ületada 70cm.
Külgnähtavus tuleb tagada ka krundilt tänavale väljasõidul.

3.6.Tuleohutuse nõuded  

Planeeringualale on võimalik ehitada  3 kolmekorruselist kuni  18-korteriga elamut, 5 kahekorruselist  kuni 8-korteriga elamut, üks kahekorruseline 4-korteriga ridaelamu ning 15 ühepereelamut.
 Hoonete tulepüsivusklass - pereelamutel min TP 3, rida- ja korterelamutel – TP-2..  
Eramud paiknevad kõrghaljastuseta alal. 
Igal eramukrundil  1 eramu. Kruntidel on määratletud hoonestusalad. Minimaalne naaberkruntide  hoonestusalade vaheline  kaugus  eramukruntide grupis on 8m, millega on tagatud nõutavad hoonetevahelised tulekaitsekujad. 
Korruselamute kruntidele on lubatud 2-3 elamu ehitamine. Hoonete paigutamisel kruntidele tuleb tagada vastavalt hoonete tulepüsivusastmele nõutavad tuletõrjekujad. Kruntide suurus ja kuju võimaldavad esitatud ehitusõigusele vastavate hoonete nõustekohase  paigutamise krundile., vt  joonis DP-3 Näitlik hoonestus. 

Väliseks tulekahju kustutamiseks (q=10 l/s 3tunni jooksul) on veetrassile ette nähtud tuletõrjehüdrandid teenindusraadiusega 20m. 

Täpsemad andmed veevarustuse kohta vt. seletuskirja järgnevas veevarustuse ja kanalisatsiooni osas..

3.7.Tehnovõrgud

 Üldist

Planeeritaval alal, Rae vald, Peetri küla, Männiku I maaüksusele  on kavandatud hoonestus kortermajadega ja ühepereelamutega. Detailplaneeringuga on ette nähtud rajada kokku kolm 3-korruselist 18-korteriga korterelamut, viis 2-korruselist 8-korteriga korruselamut, nelja boksiga ridaelamu ja 15 ühepereelamut. Kinnistute veevarustus, kanalisatsiooni ja gaasivarustus on lahendatud vastavalt AS Elveso väljastatud  tehnilistele tingimustele nr.18/05 16.02.05   AS Water Ser poolt rajatavate ühisveevärgi, kanalisatsiooni ja gaasivarustuse tänavavõrkude baasil. 

VEEVARUSTUS JA KANALISATSIOON 

Veevarustus

Planeeritava kinnistu elamute orienteeruv veekulu on 68m3/d..  Kinnistule vajaliku veekoguse tagamiseks projekteerida Männiku tee De110 veetorustik, ühendusega rajatavate Küti tee ja Uusmaa tee veetorustikuga tagades ringtoite rajatavast Peetri küla ühisveevärgist.
 Kinnistu piiridele paigaldada liitumispunktid kummikiilsiibriga De63 korterelamutele, maakraanidega De32 ühepereelamutele,  maksimaalselt 2m kaugusele  moodustatavate kinnistute piirist.
Männiku tee. Veetorustikule De110 ühenduskohtadesse Küti tee ja Uusmaa tee veetorustikega paigaldada kummikiilsiibrid DN100.

Tulekustutus

Sisemine tulekustutusvesi planeeritavas varjupaiga hoones ei ole nõutav. 
Nõutav välistulekustutusvee vooluhulk on korterelamutele 10l/s kolme tunni jooksul, kokku 108m3, ühepereelamutele 5l/sek 3 tunni kestel s.o. 54m3. Välistulekustutusvee allikatena kasutada rajatavale Männiku tee, Küti tee ja Uusmaa tee veetorustikele paigaldatavaid hüdrante.  Hüdrantide maksimaalne vahekaugus mitte üle 150m.

Kanalisatsioon

Planeeritava kinnistu elamute reovete orienteeruv kogus on 68m3/d. 
Reo- ja sademetevee kanalisatsiooni eelvooluna kasutada ehitusel olevaid Uusmaa tee, Küti  tee ühiskanalisatsiooni torustikku ja olemasolevat säilitatavat kraavide võrku
Liitumispunktid elamutele projekteerida maksimaalselt 2m kaugusel  moodustatavate kinnistute piirist, eraldi vaatluskaevudega reovetele, eraldi drenaaž- ja sademete vetele. Viimaste eelvooluks on olemasolev Männiku tee äärne kraav
Kinnistute siseselt sademete veed maksimaalselt immutada pinnasesse.

GAASIVARUSTUS

Kuna kaugkütte torustikud planeeritaval alal puuduvad ja nende rajamine perspektiivis  ei ole kavas, on soojavarustus lahendatud igale kinnistule  projekteeritavate lokaalsete maagaasil töötavate katlamajade baasil. Eeldatav kinnistute max. soojuskoormus perspektiivse hoonestusega võib kujuneda ~1,9MW, sõltuvalt rajatavate hoonete soojusvajadustest ja suurusest kuulub soojusvajadus täpsustamisele järgnevates projekteerimisstaadiumites.
Detailplaneeringu ala gaasivarustuse projekt  on  koostatud  vastavuses piirkonna gaasivarustuse arendaja AS Water Ser arendusskeemile.
Korterelamutele rajada ehitutava Küti tee ja Uusmaa tee A-kategooria PN0,1bar gaasitorustikule liitumispunktid pikendatud spindliga maakraani De63 paigaldamisega maksimaalselt 2m kaugusel  moodustatava kinnistute piirist,
 Moodustatavale ühepereelamute kinnistule projekteerida liitumispunktid pikendatud spindliga maakraaniga De32 projekteeritavale Männiku tee A-kategooria gaasitorustikule.
Kinnistute gaasivarustuse plasttorudest gaasitorustik  ühendada ehitatava A-kategooria jaotustorustikuga freessadulaga toru pealt.
Kinnistu piirile kõnnitee alla paigaldada pikendatud spindliga kuulkraanid De63, De32 kape  all... 
Gaasitorustik paigaldada plasttorudest rajamissügavusega 1,1m toru peale
Gaasitorustiku peale paigaldada kollane märkelint ja kontrolltraat.. 
Gaasitorustik märkida  märkesiltidega.
Orienteeruv aastane  gaasivajadus  0,6 milj.nm3/aastas.

4. Elektri-ja sidevarustus

4.1.Üldist.

Planeeritav ala hõlmab Rae vallas Peetri külas asuvat Männiku I kinnistut.
Detailplaneeringu koostamise eesmärgiks on anda maaüksuse kinnistutele planeeritud elamukruntide elektri-ja sidevarustuse põhimõtteline lahendus ning määrata elektri ja sidevajadus.
Elektrivarustus on lahendatud vastavalt OÜ Jaotusvõrgu Tallinn-Harju piirkonna  tehnilistele tingimustele nr. 56941,v.a.20.12.2004.a. 
Sidevarustus on lahendatud vastavalt Elion Ettevõtted AS tehnilistele tingimustele nr.3359665 v.a.16.12.2004.a.

4.2. Olemasolev olukord  
Käesoleval ajal pole Männiku I  maaüksusel ühtegi hoonet . 
Üle planeeritava ala kulgeb Männiku m/ü elamu toiteks õhuliin, mis tuleb likvideerida.
Elamu toide tuleb ühendada planeeritava kaablitrassiga.
Muid elektri-ja siderajatisi maaüksusel ei ole.

4.3. Perspektiivne elektrikoormus

Planeeritavale alale on  kavandatud ehitada 3 18-krt. ja 3 12-krt korrusmaja, 2 8-korteriga ja 1 5-korteriga ridamaja,  15 ühepereelamut  ja välisvalgustus. 
Elamu elektrikoormus sõltub tema elektritarvikute arvust ja suurusest. Arvestatud on maksimaalse elektrifitseerimise astmega: el.pliit, el.keris, osaline elekterküte, el.boiler, võimalikud lumesulatuskaablid jne. Need andmed täpsustatakse tööjooniste koostamisel iga konkreetse elamu kohta eraldi (liitumislepingu sõlmimise ajaks).
Elektrikoormuste määramisel on aluseks võetud Eesti Elektrikontrollikeskuse (EEI) soovituslikud normatiivid EEI-J2:1995 ja projekteerimise kogemus.

Elektrikoormuste tabel
                                                                                                
                    tus	                   Nimetus	     Ühik	    Hulk	   Võimsus kW	
 1	Pl. 1-pereelamu	     tk	    15	         240,0		
 2	12-krt. korrusmaja	     tk	      3	         333,0	   	
 3	 8-krt. korrusmaja	     tk	      3	         246,0	   	
 4 	Pl. 8-korteriga ridaelamu	     tk	      2	         168,0 	     	
 5	Pl. 5-korteriga ridaelamu	     tk	      1	           58,0		
 6	Välisvalgustus (28+8 posti)	    Obj.	      1	             5,0	    	
                                                                                                Kokku:    1050,0 kW

4.4. 20/0,4 kV toitealajaamad

Vastavalt tehnilistele tingimustele on planeeritava ala elektrivarustus lahendatud ol.ol.  „Järveveere“, ,,Järveääre“ ja ,,Vindi 2“ 20/0,4 kV   alajaamade baasil.
,,Järveveere“ alajaama toitele on planeeritud 3 12-krt.korrusmaja, 2 8-krt.ridamaja ja 1 5-krt. ridamaja . Lisaks veel ol.ol.elamu toide.(4 fiidrit fiidrikaitsmega 400A)   
F1,2   –   3 12-krt.korrusmaja                                                                - 333,0 kW
F3,4   –   2   8-krt ridamaja + 1 5-krt.ridamaja + ol.ol.elamu               -  242,0 kW 
                                                                                                Kokku :    575,0  kW 
Arvestades üheaegsusteguriga  0,8 on „Järveveere“ alajaamast vajalik võimsus 460 kW

,,Vindi 2“ alajaama toitele on planeeritud 15 ühepereelamut (2 fiidrit fiidrikaitsmega 400A) ja  69 tänavavalgustusposti toide (1 fiider fiidrikaitsmega 25A)

F1,2   –   15 ühepereelamut                                                                   - 240,0 kW
F3      -  tänavavalgustuse  47 posti                                                          -  5,6 kW
                                                                                              Kokku      - 754,6 kW
Arvestades üheaegsusteguriga  0,8 on „Vindi 2“ alajaamast vajalik võimsus 603,68 kW

,,Järveääre“ alajaama toitele on planeeritud 3 8-krt. korrusmaja  (2 fiidrit fiidrikaitsmega 400A) 

F1,2   –   3 8-krt.korrusmaja                                                                   - 246,0 kW

Arvestades üheaegsusteguriga  0,8 on „Järveääre“ alajaamast vajalik võimsus 197,0 kW

4.5. Elektrivarustus

Planeeritud elamute toide on lahendatud ,,Järveveere“, ,,Järveääre“ ja ,,Vindi 2“ alajaamadest kaabelliinidega ringtoitena. Ringliinid ehitatakse kaabliga AXPK 4G240mm2.
Planeeritud on 11 transiitkappi ja 12 liitumiskappi ( 1-kohalisi  6 tk
                                                                                   2- kohalisi  2 tk
                                                                                   3- kohalisi  2 tk
                                                                                   4- kohalisi  2 tk)
Jaotusvõrk paigaldab transiit-ja liitumiskapid ning  toitekaablid alajaamast kuni transiit- ja liitumiskappideni.. 
Sisestuskaabli liitumiskilbist elamu  peajaotlani paigaldab hoone valdaja.
Tööjooniste koostamisel tuleb igal majal eraldi esitada täiendav tehniliste tingimuste taotlus.

4.6.Tänavavalgustus

Planeeritavale alale on projekteeritud  tänavavalgustus toitega ,,Vindi 2“ alajaamast.
Tuleb paigaldada 28 8m kõrgust koonusekujulist metall-tänavavalgustusposti koos 150W välisvalgustiga tänavate äärde ja 8 3m kõrgust pargivalgustit haljasalale. Tänavavalgustuse juhtimiseks ja arvelduseks tuleb alajaama juurde paigaldada arvestiga juhtimiskilp. Automaatne lülitamine on ette nähtud fotoreleega.
Tänavavalgustuse toiteks paigaldada maakaabel AXPK 4G25mm2.

4.7.Side

Antud piirkonna telefoniseerimine on lahendatud Peetri küla võrgusõlme ja lokaalvõrgu ehitusprojektiga (projekteerib AS Eltel Networks)
Küti teele on selle projektiga ette nähtud magistraal-kaablijaotuskapp, millega tuleb siduda 
planeeritava maa-ala sidevõrgud. Juurdepääsuvõrgu kuni piiritluskapini ehitab Elion.
Planeeritavale alale on vastavalt Elion Ettevõtted AS tehnilistele tingimustele nr.3359665, v.a. 16.12.2004.a., ette nähtud paigaldada side-piiritlus-jaotuskapp 200-le numbrile (SK-1) ja 4 jaotuskappi . (SK-2,3,4,5). 
Alates piiritluskapist ehitab kõik võrgud tellija.
Piiritluskapist kuni sidekappideni on planeeritud 1-2 avaline 100mm vinüülplasttorudest sidekanalisatsioon. 
Sidekappidest iga elamuni võib ehitada kas 1 avalise 50mm vinüülplasttorudest sidekanalisatsiooni või paigaldada sidekaablid lahtiselt.
Käesoleval ajal pakub Elion Ettevõtted AS komplekt-teenust, kus ühelt sisestuselt on võimalik saada nii telefoni, andmeside kui ka TV ühendus. Sellisel juhul lahendatakse sidevõrk fiiberoptiliste kaablitega, mida võib paigaldada nii sidekanalisatsioonis kui ka lahtiselt. (Sidekanalisatsioonis paigaldamine on küll kallim, kuid ekspluatatsioonis palju paindlikum ja töökindlam ).
Kõik andmed tuleb tööjooniste koostamisel täpsustada.
Planeeritava ala telefoniabonentnumbrite ligikaudne vajadus on  125 abonentnumbrit.

PEETRI KÜLA 
MÄNNIKU –I KINNISTU
DETAILPLANEERING

PEETRI KÜLA
RAE VALD
HARJUMAA

  

KOOSTAJA
HELLE KULBASE ARHITEKTIBÜROO
Registrikood 11041574
Juhtme 24-7 Tallinn 10112
Tel GSM 5201470

Töö nr. 8/2004

Tallinn 2005